Komentar Mateja Lahovnika: Podražitev goriv
![Fotografija: V torek se bodo cene gorivu spet zvišale. FOTO: Leon Vidic, Delo](/media/images/20220619/1221717.width-932.jpg)
Danes bodo najverjetneje vrste na bencinskih črpalkah, ker se bo jutri precej podražilo gorivo. Vlada se je namreč odločila, da umakne uredbo prejšnje vlade, ki je do 10. avgusta zamrznila ceno bencina na 1,56 evra in ceno dizla na 1,668 evra. Uporabila bo model, ki smo ga poznali pred tremi leti in regulirala marže trgovcev.
Regulacija marž trgovcev z naftnimi derivati bi bila učinkovita, če bi marže predstavljale visok delež cene. A ni tako, saj so največji problem pri visokih cenah naftnih derivatov visoke dajatve. Res je, da se je nafta na svetovnih trgih močno podražila, ampak delež cene nafte v ceni bencina in dizla je le malo več kot tretjina. Največji delež, okrog 60 odstotkov cene, namreč predstavljajo različne dajatve, kot so: DDV, trošarine, dodatek za zagotavljanje prihrankov energije, takse za CO2 in celo prispevek za zagotavljanje podpor proizvodnji električne energije.
Če natočimo 60-litrski rezervoar goriva, nam država pobere najmanj 60 evrov dajatev. Vlada je do 17. avgusta višino marže trgovcev omejila na 0,0591 evra na liter dizla in na 0,0607 evra za liter 95-oktanskega bencina, pri čemer pa so dajatve v litru goriva petnajstkrat večje, kot znaša marža. Zato seveda sama regulacija marž ne bo kaj prida vplivala na cene goriv, kar bomo vozniki že od jutri občutili na svojih denarnicah.
Pozitivno pri ukrepu vlade je, da poleg regulacije marž, ki nima pomembnejšega vpliva na ceno, začasno umika tri okoljske dajatve, ki dvigujejo cene goriv. Visoke dajatve so namreč bistvo problema visokih cen energentov. Kljub temu se bo jutri gorivo podražilo, ker je znižanje dajatev prenizko. Prava pot k blažitvi draginje je namreč dovolj veliko nižanje dajatev, ki zvišujejo cene energentom.
Ta pristop je prejšnja vlada uporabila pri cenah elektrike, kar smo lahko takoj občutili na nižjih zneskih položnic. Seveda ima vsako znižanje dajatev tudi javnofinančne posledice, ampak v krizi je treba izvajati protikrizne ukrepe, ki dejansko blažijo draginjo. V nasprotnem primeru se bodo višje cene energentov še naprej prenašale tudi v višje cene drugih proizvodov ter povečevale draginjo in zmanjševale blaginjo.