Komentar Mateja Lahovnika: Več davkov za slabše storitve
![Fotografija: FOTO: Arsenisspyros Getty Images/istockphoto](/media/images/20240811/1771346.width-932.jpg)
Finančna uprava je lani skupaj pobrala za 22,5 milijarde evrov davkov, kar je 7 % več kot v letu 2022 in kar 17,2 % več kot leta 2021. Lani smo skupaj plačali za 3,3 milijarde evrov več davkov kot pred tremi leti. Zato je na mestu vprašanje, ali so javne storitve zato boljše ali slabše in ali živimo na splošno bolje?
Po zdravi kmečki pameti bi za več denarja morali dobiti več, ampak ko gre za državo, očitno ni tako. Temeljne funkcije države so varnost, zagotavljanje ustreznega zdravstvenega in socialnega sistema ter osnovne infrastrukture za življenje. Za varnost težko rečemo, da je boljša, saj nam navsezadnje prek južne meje dnevno v državo vstopa za nekaj avtobusov nezakonitih migrantov. Policija je z zadnjim obvestilom javnosti, kako ustrezno ravnati ob spolnem napadu, povedala veliko.
Za zdravstveni sistem postaja vse bolj očitno, da deluje dobro, dokler resno ne zboliš. Ministrstvo za zdravje je namesto konkretnih ukrepov, s katerimi bi znižalo čakalne dobe, povišalo dopustno čakalno dobo za napotitve pod zelo hitro iz 14 na 30 dni. V celjski bolnišnici so odpoved dali še trije radiologi. To sta samo dva primera iz zadnjih dni, ki kažeta, da gredo stvari na slabše oziroma da javni zdravstveni sistem kljub več pobranemu denarju ne deluje boljše.
Socialni sistem je takšen, da nagrajuje nedelo in kaznuje tiste, ki so vso aktivno delovno dobo trdo delali. Če ne bi bilo tako, potem ne bi morala več kot polovica upokojencev živeti s pokojnino, ki je nižja od praga tveganja revščine. Najnižja pokojnina za polno delovno dobo znaša 748 evrov. Denarna socialna pomoč osebe, ki je družbeno aktivna, pa lahko znaša do 732 evrov, kar je le 16 evrov manj. Ni čudno, da se marsikateri upokojenec sprašuje, zakaj je vse življenje delal in plačeval prispevke. Marsikdo bi sicer cinično pripomnil, da smo bogata država, ker bomo glede na število potnikov gradili pregrešno drage železniške postaje, tisto na Jesenicah na primer za vsaj 170 milijonov evrov. Pravo vprašanje pa je, zakaj za več davkov ne dobimo boljših storitev oziroma kam in komu gre naš denar.