ADITIV E410
Odpoklicana hrana – kako nevarna je?
Zaradi strupenega etilenoksida lahko pričakujemo še več umaknjenih izdelkov s polic. Doslej so med njimi prevladovali sladoledi in mlečni izdelki.
![Fotografija: Skrival se je v poletni sladici. FOTO: Špela Ankele](/media/images/20210905/1020154.width-932.jpg)
Odpri galerijo
Skrival se je v poletni sladici. FOTO: Špela Ankele
Najmanj 150 različnih živil iz več skupin se je v zadnjih tednih znašlo na seznamu odpoklica izdelkov zaradi prisotnosti etilenoksida v aditivu za živila E410. Etilenoksid, nam razložijo na Nacionalnem inštitutu za javno zdravje (NIJZ), je v končnih živilskih izdelkih prisoten v zelo majhnih količinah in ocenjeno je, da predstavlja nizko zaskrbljenost za zdravje ljudi. »Ker pa je genotoksična rakotvorna snov, je treba kar najbolj zmanjšati izpostavljenost. Vsi odpoklici in umiki živil so zato namenjeni največji zaščiti zdravja potrošnikov. Ni verjetno, da bi kdor koli razvil klinične znake zastrupitve z etilenoksidom prek hrane,« vendarle pomirjajo na NIJZ.
Slovenci, ki nekako živimo v prepričanju, da je hrana, ki jo kupujemo v trgovinah, še posebno če je slovenskega izvora, varna oziroma neoporečna, so bili zaradi tako množičnega odpoklica živil negativno presenečeni.
S polic so morali umakniti sladolede več blagovnih znamk, jogurte, kefirje in skute ter nekaj bioizdelkov, za katere kupec verjame, da so res najbolj zdravi. Da ne gre za nedolžno stvar, priča že dejstvo, da v Evropski uniji uporaba etilenoksida pri pridelavi hrane ni dovoljena ne glede na način pridelave (ekološko/konvecionalno).
»Največja vrednost ostanka etilenoksida je v EU zakonsko postavljena na 0,05 mg/kg živila in je to meja za ukrepanje glede varnosti živil,« dodaja NIJZ. Na naše vprašanje, kaj naj potrošniki storijo oziroma na kaj naj bodo najbolj pozorni, pa NIJZ odgovarja, naj spremljajo obvestila pri trgovcih in na spletni strani Uprave za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin (UVHVVS) ali Zveze potrošnikov Slovenije.
S trgovskih polic so med drugim morali umakniti tudi izdelke ajdovskega proizvajalca sladoledov Leone, družbe Incom, ki je sicer že v začetku avgusta na svoji spletni strani objavila analizo tveganja o etilenoksidu, v kateri opisuje, kako je podjetje ravnalo od prejema prvih informacij, povezanih s problematiko. V zaključkih analize navajajo, da sladoled vsebuje manj kot 0,01 miligrama etilenoksida na kilogram in da sladica predstavlja zanemarljivo tveganje v primerjavi z izpostavljenostjo etilenoksidu iz drugih virov. V podjetju so še zagotovili, da ves čas delujejo v skladu z zakonodajo in varovanjem zdravja potrošnikov ter da so takoj po prejetju prvih informacij o tveganju ustrezno ravnali. Omenjeno analizo tveganj so na UVHVVS komentirali z besedami, da ne gre za običajno toksikološko oceno tveganja, ampak za analizo, kot se običajno izvede v sklopu notranjega nadzora za analizo dejavnikov tveganja. Podjetje pa da se sklicuje na oceno tveganja, izvedeno izključno za sladolede. Uprava sicer v ajdovskem podjetju vodi inšpekcijski postopek za preverjanje sledljivosti in identifikacije izdelkov, v katere bi lahko bil dodan neskladni aditiv. Ukrepi bodo sledili ugotovitvam pregleda, so še navedli na upravi.
Na Inštitutu za nutricionistiko so, da bi potrošniki dobili boljši vpogled v obseg problema z aditivom E410 (gumi rožičevca), onesnaženim z etilenoksidom, izvedli posebno raziskavo. »Zajeli smo več kot 28.000 različnih živil, ki so se tržila na območju Slovenije leta 2020. Pregled je pokazal, da se gumi rožičevca uporablja v dobrih treh odstotkih izdelkov na našem tržišču. Najpogosteje je bil dodan v sladolede. Našli smo ga v kar 80 odstotkih vseh sladoledov. Sledijo različne zmesi piva in brezalkoholnih pijač ter radlerji in različni rastlinski nadomestki smetane, jogurtov, sira in mleka,« so na spletni strani omenjenega inštituta povzeli izjavo prof. dr. Igorja Pravsta.
In kako je sploh mogoče, da se ta strupena prepovedana snov znajde v živilih, po katerih potrošniki zelo radi segajo? Na Nacionalnem portalu o hrani in prehrani Prehrana.si razložijo, da, četudi se etilenoksid v EU pri pridelavi hrane ne sme uporabljati, je do neke meje dovoljen v nekaterih tretjih državah. Tam pa evropski proizvajalci lahko nabavljajo svoje surovine: »Proizvajalci so uporabljali aditiv, za katerega niso vedeli, da je onesnažen z etilenoksidom. Uporabili so dovoljeni aditiv za živila, ki je ustrezal zahtevanim specifikacijam, vendar se je prisotnost problematične snovi v tem primeru odkrila šele naknadno. To se ne dogaja pogosto, lahko pa do tega pride. Evropska komisija je ustrezno odreagirala in dobro poskrbela, da je tveganje zmanjšala«. Prva informacija o prisotnosti etilenoksida v aditivu E410 je iz junija letos, ugotovil jo je španski proizvajalec sladoledov v sklopu notranje kontrole.
Marjana Peterman, univ. dipl. inž. živilske tehnologije in strokovna sodelavka Zveze potrošnikov Slovenije, poudarja, da še ne vedo natančno, kje se je kontaminacija aditiva začela, od kod so prišli rožiči; aditiv E410 se namreč pridobi z mletjem semenk rožičevca v moko, pri čemer je, kot razloži Petermanova, kalček odstranjen.
»Kot primer poglejmo semenke sezama, katerih odpoklic se je začel septembra lani, a ker je šlo za seme, se je hitro ugotovilo, da je v EU prišel z več ladjami iz Indije. Ker je v EU uporaba pesticida/biocida etilenoksida prepovedana, je že odkrivanje morebitne okuženosti kot iskanje igle v senu,« pojasni sogovornica. Doda še, da je aditiv E410 odlično gostilo in stabilizator ter delno tudi emulgator, kar pomeni, da je njegova uporaba vsestranska in za različne skupine živil. Tudi pri pekovskih in mesnih izdelkih ter celo začimbah. »Ker je le mehansko pridobljen iz zrna/semena rožičevca, je dovoljen aditiv tudi v ekoloških certificiranih sestavljenih živilih,« doda Petermanova. Na vprašanje, koliko izdelkov bi lahko bilo še odpoklicanih, pa je odgovorila, da je to težko oceniti. »Odpoklic končnega izdelka s trgovskih polic ne pomeni še, da je s tem postopek umika s trga končan, kajti vsi dobavitelji sestavin in surovin morajo izvesti preglede in analize ter primerno ravnati in obveščati nadzorne organe, in šele ko pridemo do konca prehranske verige, lahko naredimo takšne zaključke.«
![Marjana Peterman pravi, da je težko oceniti, koliko izdelkov bo še treba umakniti s trgovskih polic. FOTO: Leon Vidic](/media/images/20210905/1020153.width-660.jpg)
Marjana Peterman pravi, da je težko oceniti, koliko izdelkov bo še treba umakniti s trgovskih polic. FOTO: Leon Vidic
S polic so morali umakniti sladolede več blagovnih znamk, jogurte, kefirje in skute ter nekaj bioizdelkov, za katere kupec verjame, da so res najbolj zdravi. Da ne gre za nedolžno stvar, priča že dejstvo, da v Evropski uniji uporaba etilenoksida pri pridelavi hrane ni dovoljena ne glede na način pridelave (ekološko/konvecionalno).
80 odstotkov predpakiranih sladoledov v prosti prodaji je leta 2020 vsebovalo etilenoksid.
»Največja vrednost ostanka etilenoksida je v EU zakonsko postavljena na 0,05 mg/kg živila in je to meja za ukrepanje glede varnosti živil,« dodaja NIJZ. Na naše vprašanje, kaj naj potrošniki storijo oziroma na kaj naj bodo najbolj pozorni, pa NIJZ odgovarja, naj spremljajo obvestila pri trgovcih in na spletni strani Uprave za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin (UVHVVS) ali Zveze potrošnikov Slovenije.
![Kakšne snovi vsebuje? FOTO: Michael Dalder/Reuters](/media/images/20210905/1020155.width-660.jpg)
Kakšne snovi vsebuje? FOTO: Michael Dalder/Reuters
Ladje iz Indije
Na Inštitutu za nutricionistiko so, da bi potrošniki dobili boljši vpogled v obseg problema z aditivom E410 (gumi rožičevca), onesnaženim z etilenoksidom, izvedli posebno raziskavo. »Zajeli smo več kot 28.000 različnih živil, ki so se tržila na območju Slovenije leta 2020. Pregled je pokazal, da se gumi rožičevca uporablja v dobrih treh odstotkih izdelkov na našem tržišču. Najpogosteje je bil dodan v sladolede. Našli smo ga v kar 80 odstotkih vseh sladoledov. Sledijo različne zmesi piva in brezalkoholnih pijač ter radlerji in različni rastlinski nadomestki smetane, jogurtov, sira in mleka,« so na spletni strani omenjenega inštituta povzeli izjavo prof. dr. Igorja Pravsta.
Povsod jeS seznama, ki je objavljen na spletni strani Uprave za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin (https://www.gov.si/novice/2021-08-26-umik-odpoklic-zivil-zaradi-prisotnosti-etilen-oksida-v-aditivu-za-zivila/), je razvidno, da je med umaknjenimi izdelki največ sladoledov, sadnih jogurtov in kefirjev, najdejo pa se tudi krofi, radlerji, sadne pijače, piškoti, rezine soljenih svinjskih pleč in živila, katerih sestavina je ingver. Proizvajalci so tako domači kot tuji (Bio dobrote, Dana, Dukat, Incom, Ljubljanske mlekarne, Mars Wrigley, Mlekarna Krepko ...), ki so svoje izdelke prodajali v največjih trgovskih verigah. Dodatno je zdravstveni inšpektorat obvestil o odpoklicu prehranskega dopolnila moringa zaradi visoke vsebnosti ostankov etilenoksida.
![Prof. dr. Igor Pravst z Inštituta za nutricionistiko FOTO: Ljubo Vukelič](/does-not-exist.jpg)
Prof. dr. Igor Pravst z Inštituta za nutricionistiko FOTO: Ljubo Vukelič
Marjana Peterman, univ. dipl. inž. živilske tehnologije in strokovna sodelavka Zveze potrošnikov Slovenije, poudarja, da še ne vedo natančno, kje se je kontaminacija aditiva začela, od kod so prišli rožiči; aditiv E410 se namreč pridobi z mletjem semenk rožičevca v moko, pri čemer je, kot razloži Petermanova, kalček odstranjen.
![Odpoklicanih je bilo tudi več jogurtov. FOTO: DANI_FOTOGRAFO/GETTY IMAGES](/media/images/20210905/1020157.width-660.jpg)
Odpoklicanih je bilo tudi več jogurtov. FOTO: DANI_FOTOGRAFO/GETTY IMAGES
Z njim zatirajo škodljivce»Etilenoksid je tudi biocid oziroma sredstvo za zatiranje škodljivcev in mikroorganizmov na živilih, ki se v nekaterih državah lahko uporablja za sterilizacijo površine nekaterih surovin živil, s procesom zaplinjanja,« poudari Marjana Peterman. Lahko ga, kot dodaja, vdihavamo (onesnažen zrak) ali zaužijemo z živili, toksičnost pa je odvisna tako od koncentracije ostankov etilenoksida kot od zaužite količine. Pa tudi od trajanja izpostavljenosti: »Kar pomeni, da če bi taka živila uživali vsak dan vse življenje, obstaja verjetnost nastanka določenih bolezni. Podobno kot recimo pri pitju alkohola ali vdihavanju cigaretnega dima. In odpoklici so temu tudi namenjeni, po previdnostnem principu.«