Divje čebele so znak pestrosti travnika
![Fotografija: Prostovoljci med popisom in pregledom izbranih ekstenzivnih travnikov FOTOGRAFIJE: Mojca Podletnik](/media/images/20240722/1756045.width-932.jpg)
Strokovnjaki Nacionalnega inštituta Slovenije so v okviru projekta BEE(A)WARE že začeli terensko delo, ki vključuje tudi pregled travnikov za analizo stanja divjih čebel, in sicer na pilotnem območju Krajinskega parka Goričko. Namen terenskega dela je pridobiti predvsem osnovne informacije o vrstah divjih čebel, ki se pojavljajo na tem območju.
Pridobiti želijo čim več podatkov o njihovi razširjenosti in pojavljanju, radi bi ustvarili ustrezno načrtovanje monitoringa divjih čebel in usposobili dovolj prostovoljcev.
![Proučujejo tudi čmrlje.](/media/images/20240722/1756046.width-660.jpg?rev=1)
Namen terenskega dela je pridobiti predvsem osnovne informacije.
Različne vrste
Med njimi so Blaž, Danijel in Ladeja, ki so med popisom in pregledom izbranih ekstenzivnih travnikov v upravljanju Javnega zavoda Krajinski park Goričko že zbrali podatke o pojavljanju različnih vrst divjih čebel, tako družin kot rodov. Med predstavniki rodu čmrljev (Bombus) so bili najdeni vrtni, zemeljski, rjavi, črno-rdeči in še travniški čmrlj. Med predstavniki drugih divjih čebel pa so bile zabeležene čebele iz rodov peščenih čebel (Andrena), brazdark oziroma vitkih čebel (rodova Lasioglossum in Halictus), listorezk (Megachile), oljark (Macropis), pohajkovalk (Nomada), lesnih čebel (Xylocopa) in čebel iz rodu Ceratina.
Nekaj milimetrov velike
»Nekatere zabeležene vrste so indikator resnično dobro ohranjenih ekstenzivnih travnikov, saj so še kako občutljive za čezmerno rabo travnikov. Identifikacija divjih čebel resda zahteva veliko znanja in izkušenj, saj so si mnoge vrste zelo podobne. Veliko je namreč relativno majhnih, velikih le nekaj milimetrov, zato so bogate izkušnje strokovnjakov izjemno dobrodošle, saj je pri popisu pomembno vedenje, kje in kakšne vrste pričakovati oziroma jih iskati.
![Med terenskim delom so evidentirali tudi množico dnevnih metuljev.](/media/images/20240722/1756047.width-660.jpg?rev=2)
Zaradi podobnosti nekaterih vrst bo podrobna določitev opravljena še v laboratoriju,« je poudarila Mojca Podletnik, naravovarstvena nadzornica v JZ Krajinski park Goričko. Dodala je: »Terensko delo bodo nadaljevali v prihodnjih mesecih, pri čemer se jim bomo občasno pridružili zaposleni v JZ Krajinski park Goričko, saj se želimo izobraziti in pridobiti čim več izkušenj pri popisih in spremljanju stanja divjih opraševalcev. Prve rezultate projekta BEE(A)WARE smo že preverili na terenu, ob divjih čebelah pa smo evidentirali tudi množico dnevnih metuljev.«
Identifikacija divjih čebel zahteva veliko znanja in izkušenj.