To ima za poletje v planu kraljica sladic Klara Šmigoc
![Fotografija: Klara Šmigoc - sotekmovalci so ji rekli kar kraljica sladic. (Foto: osebni arhiv)](/media/images/20240721/1756816.width-932.jpg)
V oddaji sta vam kar dva sodnika, Luka Jezeršek in Karim Merdjadi, ponudila delo. Čigava ponudba vas je prepričala?
Ko ti znana chefa ponudita delo, ni kar tako in zagotovo bi bila odločitev, koga izbrati, izredno težka. Z Luko Jezerškom sem letos že sodelovala, saj je bil moj mentor na Žametni večerji, kjer sem pripravljala sladico. Moja odločitev pa je bila takšna: podajam se na samostojno podjetniško oziroma slaščičarsko pot, saj so moja strast slaščice, pri katerih želim izraziti svojo kreativnost.
Se pa z ekipo Jezeršek gostinstva, ki bo med olimpijskimi igrami vodila kulinariko v Slovenski hiši, že kmalu odpravljate v Pariz. Kako se je zgodilo to sodelovanje in kakšna bo vaša vloga?
Na Višji strokovni šoli za gostinstvo in turizem Maribor, kjer sem pred kratkim diplomirala, zdaj pa tam nadaljujem študij velnesa, so me izbrali za ambasadorko gostoljubja. To je naziv, ki ga šola vsako leto podeli enemu od študentov, ki jo nato zastopa na različnih dogodkih. In eden od teh dogodkov je sodelovanje pri pripravi dogodkov v Slovenski hiši. Konec tega meseca me čaka pot v Pariz, kjer bom ostala do 5. avgusta. Kako točno bom pomagala pri dogodkih, ki jih bodo pripravljali, še ne vem. Vsekakor upam, da bom lahko delala v kuhinji.
Omenili ste Žametno večerjo, ki jo v Mariboru vsako leto priredijo med vinogradi. Kaj ste takrat pripravili za 150 gostov?
Že omenjena šola mi je letos podelila še en naziv, in to je mladi kuharski up. To je med drugim pomenilo, da sem pod vodstvom mentorja Luke Jezerška za goste te večerje ustvarila sladico. Sodelovanje pri dogodku, ki smo ga skupaj z mentorji, med katerimi je bil tudi chef Jorg Zupan, pripravili mariborski dijaki in študentje gostinstva, je bilo zame edinstvena izkušnja, saj sem se ogromno naučila.
![...](/does-not-exist.jpg)
Kakšno sladico ste izbrali?
Odločila sem se za mus mlečne čokolade s solnim cvetom in polnilom iz višenj amarena, orehov drobljenec, orehov biskvit, višnjev gel, macerirane češnje in sladoled iz bučnega olja.
Omenili ste, da ste že diplomirali. Kaj je bila tema vašega diplomskega dela?
Diplomirala sem že lani, moj diplomski projekt se je imenoval Praznična 7. Zakaj 7? Ker sem prek šolske Restavracije 7, ki deluje na Cafovi ulici 7 v Mariboru, prodajala praznične sladke pakete s torticami cupcake, slaščicami na palčki cakepops in lučkami. Celoten projekt sem izpeljala sama, torej sem bila odgovorna za idejo, zasnovo projekta, recepturo, izdelavo, trženje in drugo. Diplomo sem lani septembra uspešno zagovarjala in postala organizatorka poslovanja v gostinstvu in turizmu.
Če se vrneva k sladicam: kako so postale vaša strast?
Peči sem jih začela v prvem letniku srednje šole. Prvo torto sem pripravila za babičin 60. rojstni dan. Sčasoma sem ugotovila, da mi peka omogoča ustvarjalnost, hkrati pa lahko z okraševanjem pokažem ročne spretnosti. Natančna dela imam nasploh zelo rada, nekaj časa sem celo razmišljala, da bi se usmerila v zobno protetiko, a sem po tehtnem razmisleku ugotovila, da to, mislim predvsem na dolge ure sedenja, nekako ne bi bilo zame. Po gimnaziji sem se zato raje vpisala na Višjo strokovno šolo za gostinstvo in turizem Maribor, kjer sem lahko svoje znanje izpopolnila v slaščičarski delavnici šolske Restavracije 7.
![...](/does-not-exist.jpg)
Kaj vse pa ste se naučili v oddaji MasterChef Slovenija?
Med snemanjem so za tekmovalce pripravili različne delavnice in izobraževanja. Moje kuharsko znanje je v tem času izredno napredovalo. Osvojila sem nove tehnike, spoznala načine spajanja okusov, pridobila mnogo spretnosti in napredovala predvsem pri pripravi slanih jedi.
Kaj bi torej svetovali tistim, ki se še odločajo za vstop v novo sezono oddaje?
Mene je v oddajo prijavil mentor kuharstva Tomi Gregorinčič in lahko rečem, da sem mu zelo hvaležna, saj mi je omogočil, da sem lahko stopila iz svojih okvirov in se podala na to dogodivščino. Če ne tvegaš, ti ne bo uspelo, in to je tudi tisto, kar bi položila na srce prihodnjim tekmovalcem. Kar pogumno naj gredo v nove izzive (mimogrede: prijave za novo sezono so že odprte).
Lani ste se potegovali tudi za naziv miss Slovenije in na enem od izzivov ste predstavili svoje slaščičarske spretnosti. Se morda še vedno ukvarjate s poziranjem?
Tega niti v preteklosti ni bilo veliko, pred kakšnim letom sem zadnjič stala pred kamero. Tekmovanje za miss Slovenije se je v zadnjih letih spremenilo iz klasičnega lepotnega tekmovanja v projekt z vsebino. Veliko je sodelovanja z uspešnimi slovenskimi podjetniki in poslovnimi partnerji, tako lahko dekleta tudi odkrijejo, kaj bi počele v življenju, in naredijo korak naprej na osebnostnem področju.
Kje se vidite čez pet ali deset let?
Delala bom v tej smeri, da bi nekje blizu domačega kraja, torej med Mariborom in Ptujem, odprla majhno, butično slaščičarno, v kateri bi izdelovala porcijske tortice in druge slaščice. Poleg tega bi se rada še naprej ukvarjala s peko tort po naročilu.
Kakšna pa bi bila sladica, ki bi kar najbolj predstavila vašo bodočo slaščičarno?
Vsekakor bi vsebovala bučno olje, saj mi je ta sestavina zelo blizu. V moji značilni slaščici bi bile tudi druge lokalne, slovenske sestavine. Zelo rada ustvarjam z okusi, ki jih poznam in so mi blizu. Ena takšnih, nadvse okusnih poletnih sladic je poletna strjenka z jagodnim prelivom, ki jo predstavljam tudi bralcem Odprte kuhinje.
Recept: Jogurtova strjenka z bezgom in jagodnim prelivom
![...](/does-not-exist.jpg)
Sestavine
- 350 ml sladke smetane
- 250 g kozjega jogurta (ali grškega)
- 65 g sladkorja
- 4 listi želatine
- 150 g stepene sladke smetane
- jagodni preliv
- 350 g jagod
- sok pol limone
- 40 g sladkorja
- 25 ml bezgovega sirupa
- 3 listi želatine
Priprava
- V kozici segrejemo 350 ml sladke smetane, kozji oziroma grški jogurt in 65 g sladkorja.
- Ko zavre, dodamo želatino v lističih – te prej namočimo v hladno vodo, ko postanejo mehki, jih ožamemo in dodamo v zmes.
- Na koncu v ohlajeno zmes primešamo stepeno sladko smetano. Nadevamo v kozarčke in jih postavimo čez noč v hladilnik, da se strdi.
- Jagodni preliv pripravimo tako, da v multipraktiku zmešamo jagode, sladkor, limonov sok in bezgov sirup. Segrejemo in primešamo želatino, namočeno po prej opisanem postopku.
- Jagodni preliv porazdelimo po strjenki in kozarčke vrnemo v hladilnik za približno 2 uri.
- Preden postrežemo, lahko okrasimo s svežim sadjem in vejico mete.